stabilitet

**  Skipets lengde    **   Det er viktig å vite skipets lengde på grunn av lengdebegrensninger i seilingsled, havner, kanaler osv. Det finnes flere definisjoner på lengde; - ** LPP ** (lengden mellom perpendikulærene) eller lengden mellom FP og AP:   ** // LPP = AP - FP  // ** ** FP ** står for ** f **remre ** p **erpendikulær som er en loddrett linje som går gjennom skjæringspunktet mellom forstevnen og den vannlinjen som skipet er konstruert for å flyte på når det går med full last. ** AP ** står for ** a **ktre ** p **erpendikulær som er en loddrett linje som går gjennom sentrum av rorstammen. - ** LWL ** står for lengden av vannlinjen (** l **ength of ** w **ater ** l **ine). - ** LOA ** står for lengde overalt og er den totale lengden av skroget (** l **enght ** o **verall ** a **ll). **  Skipets bredde (B)   ** Skipets bredde måles på utsiden av skipet og den måles selvsagt der skipet er bredest. Det er blant annet viktig å kjenne til skipets bredde når en skal planlegge en seilas for å forhindre grunnstøting i trange kanaler eller liknende. Bredden målt på innsiden av platekledningen kalles // bredde på spant // og symboliseres med Bsp. Dette målet inngår i målereglene for skip. **  Dybde i riss (D)   ** Dybde i riss er avstanden fra underkant av dekksplaten til toppen av kjølen (basislinjen) målt midtskips.  **  SKROGDETALJER   ** **  Bjelkebukt   ** Bjelkebukt får vi når dekket er høyere i senterlinjen enn ute i borde (i sidene). Hensikten med bjelkebukt er at vannet lettere skal renne av. Skipet blir derimot mindre egnet til å føre dekkslast. **  Spring   ** Spring er et uttrykk som sier noe om at dekket er høyere forut, akterut eller begge steder i forhold til midtskips. **  Bunnreis   ** Bunnreis er lengden på katetet til den rettvinklede trekanten som dannes mellom kjølen og skrogsiden. Alle skip som har en V-formet bunn har bunnreis. Den vil variere etter størrelsen på vinkelen i trekanten. **  SKIPET PÅ VANNET   ** **  Dypgang (T)   ** Dypgang er hvor dypt skipet stikker i sjøen eller avstanden fra bunnen av skipet til vannlinjen. Hensikten med å vite skipets dypgang er jo for at vi skal kunne forhindre at skipet skal ta nedi bunnen i havner, kanaler og andre steder. For enkelt å kunne lese av dypgangen, er skipet utstyrt med dypgangsmerker som er plassert forut og akterut. Noen ganger er slike merker også plassert midtskips: TF: dypgang forut TM: dypgang midtskips TA: dypgang akterut **  Fribord   ** Fribord er avstanden fra dekket til vannlinjen. Et annet navn er reserveoppdrift. Det er dette vi har ”å gå på”. **  Trim (t)   ** Trim er forskjellen på dypgående forut og dypgående akterut. Altså:   ** // t = TF - TA  // ** Dersom t = 0 kalles det rett kjøl (even keel) Dersom t = > 0 kalles det for akterlig trim. Da stikker altså skipet dypest akterut. Dersom t = < 0 kalles der forlig trim. Da stikker skipet dypest forut. **  Lastemerker    ** Alle større skip har lastemerker. Dette for å unngå stabilitetsproblemer og for store påkjenninger på skipet. Eksempelvis har ferjer ofte et display på bildekket hvor han som dirigerer kjøretøyene kan observere hvordan lasten påvirker skipet. Dersom man setter all lasten midt i skipet vil det kanskje knekke (sagging). Dersom man setter all lasten på en side, kan skipet kantre. Det samme problemet kan oppstå hvis man setter for mye tung last høyt oppe i skipet (heving av tyngdepunktet). Dette er faktorer mannskapet må ta hensyn til under driften og som du kan lese litt mer om senere i kapittelet.   Lastemerkene er plassert på siden av skipet midtskips. Til lastemerket hører også en dekkslinje med. Den viser hvor fribordet regnes fra. Sirkelen med vannrett strek kalles plimsollmerket. Dette merket viser sommerlastelinjen, altså hvor mye vi kan laste skipet om sommeren. Avstanden mellom dekkslinjen og sommerlastlinjen kalles sommerfribordet. Til høyre for plimsollmerket er det markert forskjellige lastelinjer. Disse viser hvor dypt skipet kan lastes i forskjellige soner til forskjellige årstider: ** TF ** = tropene ferskvann ** F ** = ferskvann ** T ** = tropene ** S **= sommer ** W **= vinter ** WNA ** = vinter i Nord- Atlanteren. **  Vanntette skott   ** Et skip kan bare synke dersom det trenger vann inn i skipet i tillegg til overlasting. Dersom vi får vanninntrengning i skipet må vi forhindre at dette vannet sprer seg til hele skipet. Dette vil være med på å hindre at skipet synker, at vi får minst mulig skade på lasten, at skipet har best mulig stabilitet, samt at vi holder skipets trim noenlunde stabil. Til dette formålet har vi vanntette skott. Jo flere vanntette skott vi har jo bedre er det. Problemet med slike skott er at de er tunge. I tillegg vil mange slike skott vanskeliggjøre laste og losse operasjoner. Det mest fornuftige er derfor å ha vanntette skott der det er størst fare for skade på skroget (f.eks fremme ved baugen). Vanntette skott må gå helt opp til et vanntett skottdekk. Disse reglene bygger på SOLAS- konvensjonen. **  SKIPETS MASSE OG VOLUM   ** ** Deplasement  **//  (deplacement)  // Deplasement er den totale vekten av skip med last. Deplasement kan deles inn i;  · ** Volumdeplasement ** ( Ñ ) forteller hvor stort volum av skroget som er under vann (oppgitt i m3). Vi kan også si at volumdeplasement er den væskemengden som skroget fortrenger.  · ** Vektdeplasement **(Δ) er vekten av den fortrengte væskemengden eller fartøyets vekt.   Densitet er det samme som tetthet. Alle væsker og stoff har sin egen densitet. Eks: Densitet for ferskvann er 1,000 Densitet for sjøvann er 1,025 ** Egenvekt/lett skip // - //  **//  Light ship  //**  (LS)  ** Lett skip er vekten av selve fartøyet levert fra verkstedet med maskineri, skrog, tilbehør og utrustning. ** Dødvekt -  **//  Deadweight  //**  (DW)  ** Dette er vekten av last, bunkers, vann, smøreolje, proviant, mannskap og lignende. Vi kan også si at dødvekt er et mål på hvor mye et skip kan laste. Det oppgis vanligvis i tonn. En annen formel for deplasement er:   ** // Deplasement = LS + DW  // ** **  Tonnasje   ** Et skips tonnasje har med skipets volum å gjøre. Vi deler tonnasje inn i;   · **  Bruttotonnasje (BT)  ** Bruttotonnasje er volumet av skipet innvendig. Dette vil si volumet av alle lukkede rom på skipet. Oppgis i kubikkmeter (m3). Dette målet brukes blant annet for å beregne avgiftsstørrelser, besetningsstørrelse, fiskekvoter med mer. Det er også med på å bestemme hvilke kvalifikasjonskrav som skal stilles til skipet. · ** Nettotonnasje (NT)  ** Sier noe om volumet på skipets lasterom eller gir et uttrykk for hvor stor del av tonnasjen en kan tjene penger på. Alle norske skip over 15 meters lengde er målepliktige. Når et fartøy er målt får det et målebrev. Her er både BT og NT oppgitt. Et internasjonalt målebrev skal inneholde: 1. Fartøyets navn 2. Fartøyets hjemsted 3. Fartøyets kjenningssignal (f.eks LKAB) 4. Fartøyets bruttotonnasje 5. Fartøyets nettotonnasje 6. Fartøyets byggested, byggenummer, byggeår og byggerens navn 7. Fartøyets største lengde **  Grain/Bales kapasitet   ** ** Grain ** (korn) er det kubikkinnholdet som er disponibelt for en løs varesort. Ettersom lasten er løs vil den renne helt ut til skipssidene, bak garneringen og mellom spanter. Dette gjør at vi får benyttet hele volumet i rommet. Kubikkinnholdet måles helt fra hudplatene og fra tanktopp til opp under dekket. ** Bales ** (kasser) er det kubikkinnholdet som er disponibelt for en stykkgodslaster (kasser, sekker, paller, tønner etc.). Kubikkinnholdet regnes fra innsiden av ribbene i borde og fra tanktopp til underkant av dekksbjelkene. Når vi har slik last vil vi ikke klare å utnytte rommets volum helt på grunn av alle de forskjellige formene til lasten. Det vil alltid bli hulrom rundt omkring innimellom lasten. Av den grunn vil alltid bales kapasiteten være mindre enn grain kapasiteten. **  Stuingsfaktor (SF)   ** For å finne ut hvor mye vi kan laste i tonn i forhold til lasterommets volum bruker vi stuingsfaktor. Stuingsfaktoren sier noe om hvor stort volum (i m3) et tonn last krever.    forteller oss at lasten er tung. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt; position: relative; top: 7pt;">  forteller oss at lasten er lettere. **  Hogg og sagg   ** **  Hogg   ** Dersom et skip er tyngst forut (grunnet f.eks anker, kjetting med mer) og akterut (grunnet f.eks maskineri )og har mest oppdrift midtskips når det er i ballast, vil skroget få en buet form som vist under. Vi kaller dette hogg eller ”svinerygg”. **  Sagg   ** Dersom et skip har sitt tyngste punkt midtskips vil skipet få en form som vist under. Denne formen vil også føre til store påkjenninger på skroget i store bølger. Huskeregel: Skipet Siger ned på midten = Skipet har Sagg. Bølger kan også føre til at vi får hogg eller sagg. Får vi en bølgetopp som treffer skroget midtskips vil dette føre til økt oppdrift her, altså hogg. Får vi en bølgedal midtskips blir det sagg. Både hogg og sagg fører til belastninger på skipet som vi ikke ønsker (strekk og trykk). Dette er det derimot vanskelig å få gjort noe med. Vi kan hjelpe til ved å laste skipet jevnt. Det vil si å fordele lasten i alle lasterom. **  STABILITET    ** Å sørge for at tilstrekkelig stabilitet er en av de viktigste oppgavene de som tegner og bygger skip har. Ulykken med Rocknes i 2003 er ett eksempel på hvor galt det kan gå når stabiliteten svikter. De fleste ulykker i skipsnæringen skjer som følge av stabilitetssvikt. Vanligvis er det knyttet til at skipet tar inn vann, at det utsettes for store naturkrefter eller at det lastes feil. Stabiliteten til et intakt fartøy i stille vann bestemmes av flere forhold: <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Skrogform. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Plassering av skrogets tyngdepunkt. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Plassering av lastens tyngdepunkt. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Tyngdepunkt for utstyr ombord (maskineri, kraner osv). <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Tyngdepunkt for tanker. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l2 level1 lfo5; text-indent: -18pt;"> - Effekten av fri væskeoverflate (også kalt slakke tanker). Ut fra punktene over kan man dele inn skipets stabilitet i to hoveddeler: <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l9 level1 lfo6; text-indent: -18pt;"> - ** Skrogstabilitet **eller innebygd stabilitet som avhenger av skipets form. Et katamaranskrog har stor skrogstabilitet mens en kajakk har liten skrogstabilitet. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; text-indent: 0cm;"> <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l9 level1 lfo6; text-indent: -18pt;"> - **Vektstabilitet** som avhenger av hvor skipets oppdriftssenter er plassert i forhold til skipets tyngdepunkt. En seilbåt har ofte en tung kjøl som er plassert langt ned i båten. Dette gir stor vektstabilitet, katamaranskroget som har god skrogstabilitet har liten vektstabilitet ettersom store deler av vekta er plassert høyt i forhold til kjølen. I de aller fleste fartøy er stabiliteten en kombinasjon av disse to formene for stabilitet. I sjøen blir fartøyet utsatt for ulike værforhold (vind, vannsprut, ising) og ulike lastkondisjoner. Dette er faktorer som kan påvirke stabiliteten. Viktige begreper innen stabilitet er fartøyets: <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Kjøl (K) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Tyngdepunkt også kalt massesenter (gravity) (G) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Oppdriftssenter (buoyancy) (B) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Metasenter (M) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Krengende moment (MK) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Rettende moment (MR) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l8 level1 lfo7; text-indent: -18pt;"> - Rettende arm (GZ) ** Stabilitet kan defineres som:  ** <span style="background: #92d050; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="background: #92d050; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-indent: 0cm;">** // Den evnen et skip har til å stå i mot krenging og kantring, og evnen det har til å rette seg opp igjen. // **  Ulike typer skip har ulike krav til stabilitet. Dette styres i Norge av Sjøfartsdirektoratet. Film : [|http://video.google.com/videoplay?docid=5680149019654319610#] ** Krefter ** Krefter er noe vi ikke kan se, men vi kan merke virkningen av dem. Du kan ikke se de kreftene du bruker på å sparke til en fotball. Du ser derimot at ballen skyter fart fremover, samt at du føler trykket av fotballen mot foten din. Til hardere du sparker, til mer føler du ballen og til lengre vil ballen rulle. En kraft virker aldri alene. Vi sier at krefter alltid virker i par. Samtidig som du bruker en kraft på fotballen for å få den til å bevege seg. Virker det også en kraft fra fotballen på deg. I fysikken tegner vi krefter som piler. Pilens retning viser retningen på kraften. Pilens lengde viser størrelsen på kraften. Det er to krefter som påvirker et fartøys stabilitet i stille vann: Tyngdekraft og oppdrift. ** Tyngdekraften ** <span style="height: 126pt; margin-left: 388.1pt; margin-top: 4.3pt; mso-position-horizontal-relative: text; mso-position-horizontal: absolute; mso-position-vertical-relative: text; mso-position-vertical: absolute; mso-wrap-distance-left: 9pt; mso-wrap-distance-right: 9pt; mso-wrap-style: square; position: absolute; visibility: visible; width: 96.4pt; z-index: -43;">  <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Tyngdekraften er en usynlig kraft som påvirker alt på jorden. Det var Isaac Newton som oppdaget at det finnes en gravitasjonskraft i universet som gjør at to legemer alltid tiltrekker hverandre. Noen påstår at han kom på denne ideen en dag han satt under et epletre og fikk et eple i hodet. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Den gjensidige tiltrekningen mellom to legemer avhenger av legemenes masse og avstanden mellom dem. Jo større masse legemene har, desto større er tiltrekningen. Og jo lengre avstanden er, desto svakere er tiltrekningen. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Alle ting som finnes på jordens overflate trekkes inn mot jordens sentrum ettersom jorden har størst masse. Dette gjelder også skip til sjøs. Det virker en kraft fra båten inn mot jordens sentrum.  Forenklet sier vi at tyngdekraften kun virker i tyngdepunktet til skipet og at det ikke endrer seg ved krenging: ** Tyngdepunktet/massesenter ** – center og gravity (** G) ** Tyngdepunktet til et legeme kan forstås som legemets balansepunkt. Du kan prøve å finne blyantens tyngdepunkt ved å balansere den på fingeren din. Tyngdepunktet finnes i det punktet du klarer å få blyanten til å balansere. Du finner dette punktet vanligvis midt i legemet. Dette fordi at blyanten har ”lik” masse overalt. <span style="height: 20.4pt; margin-left: 110.95pt; margin-top: 4.8pt; position: absolute; width: 284.4pt; z-index: 69;">  <span style="flip: y; height: 20.4pt; margin-left: 110.95pt; margin-top: 4.8pt; position: absolute; width: 4in; z-index: 70;">  <span style="flip: x y; height: 20.4pt; margin-left: 115.15pt; margin-top: 4.8pt; position: absolute; width: 274.8pt; z-index: 71;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 247.75pt; margin-top: 11.4pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 72;">  <span style="height: 13.75pt; margin-left: 116.35pt; margin-top: 4.8pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 73;">
 * FORM, STØRRELSE OG FLYTEEVNE   **

<span style="height: 71.4pt; margin-left: 202.45pt; margin-top: 11.15pt; mso-position-horizontal-relative: text; mso-position-horizontal: absolute; mso-position-vertical-relative: text; mso-position-vertical: absolute; mso-wrap-distance-left: 9pt; mso-wrap-distance-right: 9pt; mso-wrap-style: square; position: absolute; visibility: visible; width: 67.05pt; z-index: -1;">  <span style="flip: x; height: 6.65pt; margin-left: 110.95pt; margin-top: 5.1pt; position: absolute; width: 5.4pt; z-index: 74;">  <span style="height: 0px; margin-left: 116.35pt; margin-top: 5.1pt; position: absolute; width: 279pt; z-index: 75;">

På et skip må man i tillegg til å finne tyngdepunktet også finne høyden til tyngdepunktet over kjølen. Dette er nemlig viktig for fartøyets stabilitet. For høyt tyngdepunkt kan gi stabilitetsproblemer. Det er derfor viktig å kunne beregne hvor tyngdepunket i et skip ligger for alle driftstilstander slik at stabiliteten alltid er tilfredsstillende. Tyngdepunktet vil alltid være på samme sted, hvis man ikke hever, senker, legger til eller fjerner last. Dersom vi legger til eller fjerner vekt vil ** G ** endre seg som følger: <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-list: l5 level1 lfo10; text-indent: -18pt;"> - Når vi flytter en vekt, vil fartøyets G flyttes i samme retning som den flyttede vekt. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-list: l5 level1 lfo10; text-indent: -18pt;"> - Når vi tilfører fartøyet en vekt, vil fartøyets G flyttes i den retning som vi tilfører en vekt. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-list: l5 level1 lfo10; text-indent: -18pt;"> - Når vi fjerner en vekt, flyttes fartøyets G i motsatt retning av den vekt vi fjerner. ** Oppdriftssenteret – **center of buoyancy** (B) ** <span style="height: 104.4pt; margin-left: 342.85pt; margin-top: 29pt; mso-position-horizontal-relative: text; mso-position-horizontal: absolute; mso-position-vertical-relative: text; mso-position-vertical: absolute; mso-wrap-distance-left: 9pt; mso-wrap-distance-right: 9pt; mso-wrap-style: square; position: absolute; visibility: visible; width: 119.1pt; z-index: -9;">  <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Oppdrifter en oppadrettet [|kraft]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">som virker på et [|legeme]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">nedsenket eller delvis nedsenket i en [|væske]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">. Oppdriften er like stor som tyngden av den mengden væske legemet fortrenger. Kraften gjør oss i stand til å forklare blant annet hvorfor [|båter]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">og [|skip]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">kan flyte i vann. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Hvis et legeme har lavere massetetthet enn væsken det fortrenger, vil oppdriften få legemet til å flyte i væsken. Veldig enkelt kan vi si at en trekloss på 1 cm³ veier mindre enn 1 cm³ vann og derfor flyter. Mens 1 cm³ jern er tyngre enn 1 cm³ vann og derfor synker. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Massetettheten til et stoff er altså med på å bestemme om et legeme flyter eller ikke. Legemer som er tyngre enn samme mengde vann vil synke. Legemer som er lettere enn samme mengde vann vil flyte. Dersom du presser en tom vannflaske under vann, presser du mye vann ut av veien. Det vannet vil veie mye mer enn den tomme flasken. Flasken vil derfor flyte. Dersom du tar en stein og putter den i vann, vil den også presse mye vann av veien. Steinen vil derimot veie mye mer enn vannet den fortrenger og steinen vil derfor synke. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt; tab-stops: 45.8pt 91.6pt 137.4pt 183.2pt 229.0pt 274.8pt 320.6pt 366.4pt 412.2pt 458.0pt 503.8pt 549.6pt 595.4pt 641.2pt 687.0pt 732.8pt; text-indent: 0cm;"> Volumet til et legeme har også noe å si om legemet vil flyte eller ikke. Test gjerne ut følgende: Lag en liten båt av aluminiumsfolie. Legg den på vann. Hva skjer? Ta båten og krøll den sammen til en ball. Legg den på vann. Hva skjer? <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Oppdrift er altså avhengig av volum. Oppdriften til et legeme blir mindre dersom legemet komprimeres (presses sammen), og øker om legemet utvider seg. Forklaring på oppgaven over: <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">- Aluminiumsbåten flyter fordi volumet til båten fortrenger et likt volum vann. Vekten av denne mengden vann er lik vekten til legemet eller større. Båten flyter dermed. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 8pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">- Aluminiumsballen flyter ikke. Dette er fordi ballen fortrenger et visst volum vann som har en vekt mindre enn aluminiumsballen. Ballen vil derfor synke. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 8pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Det var grekeren [|Arkimedes]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">fra [|Syrakus]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">i [|Italia]<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">som først oppdaget oppdriftsloven. Denne kalles i dag for Arkimedes' lov og sier følgende: <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="background: #92d050; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="background: #92d050; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-indent: 0cm;">// Oppdriften er lik vekten av fortrengt væskemengde. // <span style="background: #92d050; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-indent: 0cm;">// Et flytende legeme fortrenger sin egen vekt i den væsken det flyter. //

<span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Denne oppdriftskraften som vi har beskrevet over er hovedårsaken til at skip flyter. Oppdriften er egentlig mange trykkrefter som virker på skipets skrog fra under siden. (Kreftene fra sidene er trykk krefter fra vannet). For å gjøre det enklere samler vi alle disse kreftene I ett punkt,-nemlig punktet ** B **. Dette punktet vil alltid ligge i midten av det volumet skipet har under vannlinjen. <span style="height: 24.55pt; margin-left: 197.95pt; margin-top: 26.7pt; position: absolute; width: 30.55pt; z-index: 2;"> <span style="height: 20.7pt; margin-left: 113.85pt; margin-top: 51.25pt; position: absolute; width: 20.15pt; z-index: 12;"> <span style="height: 7.15pt; margin-left: 109.4pt; margin-top: 58.1pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 15;"> <span style="flip: x; height: 49.5pt; margin-left: 58.2pt; margin-top: 35.5pt; position: absolute; width: 112.5pt; z-index: 14;">  <span style="height: 55.05pt; margin-left: 54.45pt; margin-top: 32.6pt; position: absolute; width: 112.3pt; z-index: 13;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">Oppdriftssenteret vil flytte på seg dersom et skip krenger på grunn av bølger eller last. Hvor mye oppdriftssenteret vil flytte på seg avhenger av skrogformen. (Dersom et skrog har kule eller sylinder form vil senteret ikke flytte på seg. Lag gjerne en tegning og se for deg selv.) <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="height: 57.5pt; margin-left: 4.65pt; margin-top: 7.3pt; position: absolute; width: 68.05pt; z-index: 16;"> <span style="height: 0px; margin-left: -10.7pt; margin-top: 31.45pt; position: absolute; width: 114.15pt; z-index: 17;"> <span style="height: 24.25pt; margin-left: 42.05pt; margin-top: 36.6pt; position: absolute; width: 22.8pt; z-index: 21;"> <span style="flip: y; height: 32.9pt; margin-left: 4.65pt; margin-top: 31.45pt; position: absolute; width: 68.05pt; z-index: 22;"> <span style="height: 32.9pt; margin-left: 4.65pt; margin-top: 31.45pt; position: absolute; width: 68.05pt; z-index: 23;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 34.9pt; margin-top: 44.6pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 24;">  <span style="height: 19.65pt; margin-left: 257.5pt; margin-top: 56.55pt; position: absolute; width: 83.6pt; z-index: 3;"> <span style="height: 60.15pt; margin-left: 263.95pt; margin-top: 2.75pt; position: absolute; width: 59.25pt; z-index: 4;"> <span style="height: 0px; margin-left: 235.55pt; margin-top: 31.45pt; position: absolute; width: 114.15pt; z-index: 30;">  <span style="height: 24.75pt; margin-left: 395.4pt; margin-top: 2.75pt; position: absolute; width: 50.9pt; z-index: 32;"> <span style="height: 34.7pt; margin-left: 371.8pt; margin-top: 55.5pt; position: absolute; width: 117.5pt; z-index: 33;"> <span style="height: 0px; margin-left: 362.9pt; margin-top: 31.5pt; position: absolute; width: 114.15pt; z-index: 31;"> <span style="height: 57.5pt; margin-left: 129.9pt; margin-top: 7.3pt; position: absolute; rotation: 1835145fd; width: 68.05pt; z-index: 18;">  <span style="height: 0px; margin-left: 109.4pt; margin-top: 31.45pt; position: absolute; width: 114.15pt; z-index: 19;">  <span style="height: 22pt; margin-left: 166.75pt; margin-top: 44.6pt; position: absolute; width: 27.4pt; z-index: 20;"> <span style="flip: x y; height: 45.15pt; margin-left: 162.85pt; margin-top: 31.5pt; position: absolute; width: 17.1pt; z-index: 25;"> <span style="flip: y; height: 29.35pt; margin-left: 149.55pt; margin-top: 31.5pt; position: absolute; width: 55.3pt; z-index: 26;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 119.7pt; margin-top: 44.6pt; position: absolute; width: 74.2pt; z-index: 27;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 166.75pt; margin-top: 46.95pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 28;">  <span style="flip: x; height: 28.55pt; margin-left: 182.45pt; margin-top: 44.6pt; position: absolute; width: 15.5pt; z-index: 29;">
 * ** WL  ** ||
 * ** B  ** ||
 * B  ||
 * // Hvor er B her?  // ||
 * // Hva skjer om kulen krenger?  // ||
 * B1  ||

Kreftene ** G **og ** B ** ”virker” på samme akse, men i motsatt retning og utjevner hverandre. Dette gjør at skipet flyter. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;">I en tenkt situasjon der et skip ikke utsettes for noen krefter og ligger helt rett I sjøen, vil alle punktene være fordelt på følgende måte: <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';"> ** <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif';">Krenging ** <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 8pt;"> Som tidligere nevnt vil et skip i sjøen bli påvirket av vær og vind, strømninger samt hvordan last er fordelt om bord. Et skip vil krenge dersom det får vind inn fra siden eller dersom det får sidesjø. I det siste tilfelle sier vi ofte at skipet slingrer, noe som betyr at det krenger fra side til side. Et fiskefartøy som haler inn garn eller trål langs siden vil også krenge. Det samme vil en ankerhendler som får ankerhendlerwiren (med belastning) inn på siden. Dersom et skip blir lastet skjevt vil det få slagside. Dette vil også skje dersom skipet får for høyt tyngdepunkt på grunn av feil lasting. I verste fall vil skipet kantre. <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> ** Krengende moment (MK) ** På figuren under krenger et fartøy mot styrbord. Dette skjer på grunn av de kreftene skipet utsettes for av vær og vind, last eller andre ting nevnt over. Kreftene som får skipet til å krenge kaller vi krengende moment og forkortes med MK. Et moment er egentlig en roterende kraft som har formelen: <span style="background: yellow; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="background: yellow; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-layout-grid-align: none; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-align: center; text-indent: 0cm;"> ** //  Moment = kraft ∙ arm  // ** Når et skip krenger vil den delen av skroget som er under vann endre seg. Tyngdepunktet ** G ** vil ikke flytte plass, men oppdriftssenteret ** B ** vil forflytte seg mot styrbord til punktet ** B **’. Dette nye oppdriftspunktet ** B’ **vil virke i en angrepslinje som skjærer senterlinjen i et punkt som vi kaller metasenter (** M **). <span style="height: 37.5pt; margin-left: 5.65pt; margin-top: 10.3pt; position: absolute; width: 106.5pt; z-index: 43;">
 * **  MK   ** ||

<span style="flip: x; height: 35.45pt; margin-left: 144.55pt; margin-top: 175.65pt; position: absolute; width: 10.8pt; z-index: 67;"> <span style="height: 22.25pt; margin-left: 128.35pt; margin-top: 175.65pt; position: absolute; width: 22.8pt; z-index: 66;"> <span style="height: 7.15pt; margin-left: 151.75pt; margin-top: 172.7pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 65;"> <span style="height: 228pt; margin-left: 158.65pt; margin-top: -4.4pt; position: absolute; width: 104.5pt; z-index: 35;"> <span style="mso-next-textbox: #_x0000_s1055;"> <span style="height: 37.5pt; margin-left: 16.15pt; margin-top: -4.4pt; position: absolute; width: 106.5pt; z-index: 44;">
 * ** K  ** ||
 * angrepslinjen ||
 * **  MK   ** ||

<span style="height: 33.75pt; margin-left: 308.65pt; margin-top: 188.8pt; position: absolute; width: 39pt; z-index: 1;"> <span style="flip: y; height: 43.5pt; margin-left: 217.15pt; margin-top: 182.8pt; position: absolute; width: 87pt; z-index: 45;"> ** Metasenterhøyden ** (** GM **) avgjør hvor fort og hvor mye et skip vil krenge. Vi sier at det er et direkte mål for stabiliteten. ** GM **måles i meter. Liten ** GM ** fører til lett og langsom krenging. Stor ** GM ** fører til krapp og kraftig rulling og kan føre til skader på båten. Av sikkerhetsmessige årsaker må ** GM ** være positiv. Det vil si at** M ** ligger over ** G **. Dette vil nemlig si at skipet er stabilt (retter seg opp). Dersom ** GM ** = 0 er stabiliteten likegyldig. Ligger derimot ** M **under ** G ** er skipet ustabilt. Skipet vil da være svært ustabilt og kan krenge av seg selv. Resultatet blir kantring. Myndighetene krever at minste avstand for ** GM **på fiskefartøy skal være 0,35m og 0,15m på handelsfartøy. Før skipene får godkjent papirene sine må stabiliteten dokumenteres ved ulike lastetilstander. I ”Regler for passasjer og lasteskip” finnes en nøyaktig beskrivelse av de ulike lastetilstandene. <span style="background: yellow; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="background: yellow; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-layout-grid-align: none; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-align: center; text-indent: 0cm;"> ** // GM = KM - KG  // ** ** KM ** tas ut i hydrostatisk tabell. ** KG ** er avstanden fra kjølen (** K **) til skipets tyngdepunkt (** G **). Denne avstanden vil bli mindre dersom vi tar om bord en last og plasserer den under skipets tyngdepunkt. Skipets stabilitet blir bedre når avstanden ** KG ** blir mindre. Tar vi last om bord og plasserer den over tyngdepunktet, vil stabiliteten bli dårligere. Dette vil si at ** KG ** blir større. Vi har alltid oppgitt en ** KG ** for skipets egenvekt (lett skip). ** Opprettende moment (MR)  ** Når et skrog blir påført et krengende moment (** MK **) vil skroget også bli påført et dreiende moment (** MR **) som er motsatt rettet av ** MK **. Dette betyr at ** MR **vil dreie skipet tilbake mot babord og tilbake til likevektstilstand. Lengden ** GZ ** er den korteste avstanden mellom tyngdepunktet ** G ** og angrepslinjen. Avstanden ** GZ ** står alltid vinkelrett (900) på angrepslinjen: <span style="height: 25.85pt; margin-left: 132.8pt; margin-top: 47.2pt; position: absolute; width: 21pt; z-index: 36;"> <span style="height: 25.85pt; margin-left: 69.15pt; margin-top: 115.05pt; position: absolute; width: 21pt; z-index: 37;"> <span style="height: 25.85pt; margin-left: 132.8pt; margin-top: 115.55pt; position: absolute; width: 21pt; z-index: 38;"> <span style="height: 25.85pt; margin-left: 130.65pt; margin-top: 9.85pt; position: absolute; width: 102pt; z-index: 39;"> <span style="height: 25.85pt; margin-left: 143.65pt; margin-top: 26.75pt; position: absolute; width: 102pt; z-index: 40;"> <span style="flip: x; height: 70.5pt; margin-left: 90.15pt; margin-top: 58.15pt; position: absolute; width: 44.5pt; z-index: 41;"> <span style="height: 10.9pt; margin-left: 123.15pt; margin-top: 116.9pt; position: absolute; width: 11.5pt; z-index: 42;">  <span style="height: 67.8pt; margin-left: 232.65pt; margin-top: 60.85pt; position: absolute; width: 229.2pt; z-index: 48;"> Denne formelen kan kun benyttes når krengingen er liten (ca.100 -120.)  || <span style="height: 27.05pt; margin-left: 113.2pt; margin-top: 80.75pt; position: absolute; width: 24.6pt; z-index: 49;"> || <span style="flip: x; height: 107.5pt; margin-left: 83.15pt; margin-top: 32.75pt; position: absolute; width: 67.5pt; z-index: 50;"> <span style="flip: y; height: 144.9pt; margin-left: 134.65pt; margin-top: 17.05pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 51;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 131.15pt; margin-top: 54.15pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 52;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 130.65pt; margin-top: 123.65pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 53;">  <span style="height: 7.15pt; margin-left: 86.65pt; margin-top: 123.65pt; position: absolute; width: 7.15pt; z-index: 54;">
 * **  MR   ** ||
 * **  M   ** ||
 * **  G   ** ||
 * **  Z   ** ||
 * angrepslinjen  ||
 * ** S  **, senterlinjen    ||
 * GZ = GM ∙ sin ** ψ **
 * **  ψ   **

** GZ ** kalles for den ** opprettende arm ** og sammen med oppdriften vil den gi et rettende moment som vil bringe skipet tilbake til likevektsposisjon. For at et fartøy skal kunne rette seg opp etter en krenging må den opprettende armen ** GZ **være større enn 0. Dersom ** GZ = 0 ** finnes det ikke lengre noen opprettende arm og tilstanden til skipet er ustabil. Dersom ** GZ < 0 ** vil momentet virke motsatt vei og fartøyet vil snurre rundt av seg selv og kantre. <span style="background: #92d050; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="background: #92d050; border-bottom: medium none; border-left: medium none; border-right: medium none; border-top: medium none; margin: 0cm 0cm 0pt; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-layout-grid-align: none; mso-padding-alt: 1.0pt 4.0pt 1.0pt 4.0pt; padding-bottom: 0cm; padding-left: 0cm; padding-right: 0cm; padding-top: 0cm; text-align: center; text-indent: 0cm;"> ** Når MK = MR, vil fartøyet være i likevekt. Det vil ligge stabilt med en bestemt krengevinkel. **  **  GZ-kurve  ** ** GZ **-kurven gir et bilde av fartøyets stabilitet. Man kan beregne hvor stor den rettende armen ** GZ ** er for forskjellige krengevinkler. Ved å plotte verdiene for forskjellige krengevinkler kan man tegne en kurve som gjør det lettere å se hvor stor rettende arm fartøyet har ved forskjellige krengevinkler. Det er hovedsakelig fire størrelser som beskriver stabiliteten: <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l3 level1 lfo8; text-indent: -18pt;"> - Største rettende arm sier noe om skrogets evne til å rette seg opp når krefter utenfor prøver å krenge fartøyet. Maks ** GZ ** er når dekkshjørnet ligger i vannskorpen. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; text-indent: 0cm;"> <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l3 level1 lfo8; text-indent: -18pt;"> - Utstrekning på kurven (ved hvilken krengevinkel er ** GZ ** = 0?). Denne utstrekningen forteller noe om hvor mye fartøyet kan krenge før det kantrer. <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l3 level1 lfo8; text-indent: -18pt;"> - Areal under kurven <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; mso-list: l3 level1 lfo8; text-indent: -18pt;"> - ** GM ** (Metasenterhøyde) <span style="margin: 0cm 0cm 0pt 18pt; mso-add-space: auto; mso-layout-grid-align: none; text-indent: 0cm;"> <span style="height: 28.2pt; margin-left: 298.75pt; margin-top: 209.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 64;"> <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 293.35pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 63;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 263.35pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 62;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 233.35pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 61;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 204.55pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 60;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 175.15pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 59;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 145.15pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 58;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 115.75pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 57;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 86.35pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 56;">  <span style="flip: y; height: 181.8pt; margin-left: 56.95pt; margin-top: 29.35pt; position: absolute; width: 0px; z-index: 55;">  <span style="height: 12pt; margin-left: 323.95pt; margin-top: 171.9pt; position: absolute; width: 14.25pt; z-index: 46;">  <span style="height: 24pt; margin-left: 322.9pt; margin-top: 190.65pt; position: absolute; width: 31.5pt; z-index: 47;"> På figuren over er stabiliteten størst på 500. Dette kalles maks ** GZ **. Skipet har her maksimum stabilitet. Stabiliteten vil så minke fra 500 og ned mot 900. Skipet vil fortsatt rette seg opp mot krengning på 900, men for krengninger høyere enn det vil faren for at skipet går rundt være stor. Stabilitetsgrensen eller stabilitetens utstrekning er det punktet på kurven hvor stabiliteten blir negativ. På kurven over der det ved ca.920. **  Slakke tanker (fri væskeoverflate)   ** <span style="height: 124.9pt; margin-left: 157.45pt; margin-top: 61.6pt; mso-position-horizontal-relative: text; mso-position-horizontal: absolute; mso-position-vertical-relative: text; mso-position-vertical: absolute; mso-wrap-distance-left: 9pt; mso-wrap-distance-right: 9pt; mso-wrap-style: square; position: absolute; visibility: visible; width: 185.7pt; z-index: -69;">  Med slakke tanker menes tanker som verken er fulle eller tomme. Slakke tanker reduserer stabiliteten til et skip. Tyngdepunktet forskyver seg når skipet krenger. Det vil si at når båten krenger vil væsken i tanken skvalpe frem og tilbake og påvirke stabiliteten ved at tyngdepunktet forskyver seg. Dårligst stabilitet når tanken er 1/3 full. Stabiliteten bedrer seg når tanken er 2/3 full. Samme effekt ved sjø på dekk. <span style="height: 99pt; margin-left: -1.55pt; margin-top: 4.7pt; mso-position-horizontal-relative: text; mso-position-horizontal: absolute; mso-position-vertical-relative: text; mso-position-vertical: absolute; mso-wrap-distance-left: 9pt; mso-wrap-distance-right: 9pt; mso-wrap-style: square; position: absolute; visibility: visible; width: 146.1pt; z-index: -70;"> <span style="height: 19.2pt; margin-left: -291.9pt; margin-top: 0.7pt; position: absolute; width: 19.8pt; z-index: 9;"> <span style="height: 19.2pt; margin-left: -132.05pt; margin-top: 13.7pt; position: absolute; width: 29.4pt; z-index: 10;">
 * ** j  **  ||
 * ** G  ** ||
 * ** G1  ** ||

<span style="background: yellow; border-bottom: windowtext 1pt solid; border-left: windowtext 1pt solid; border-right: windowtext 1pt solid; border-top: windowtext 1pt solid; display: block; mso-border-alt: solid windowtext .5pt; mso-element: para-border-div; padding-bottom: 1pt; padding-left: 4pt; padding-right: 4pt; padding-top: 1pt;"> <span style="font-family: 'Calibri','sans-serif'; font-size: 11pt;"> I formelen står lengde og bredde for der væsken befinner seg (f.eks tank eller bildekk) Tettheten varierer fra væske til væske og kan finnes i tilhørende datablad. Ved vann på dekk vil et skip bli mindre stabilt. Estonia-ulykken i Østersjøen var en følge av vann som trengte inn på bildekket. En halv meter med vann på bildekket førte til at skipet ble ustabilt og kantret. Ulykken fikk katastrofale følger fordi kantringen skjedde i løpet av sekunder og man rakk derfor ikke å evakuere. For å forstå hvordan ”små” mengder vann kan få så katastrofale følger kan du utføre følgende test: Fyll en stekepanne med vann. Hvordan er den å holde? Fyll et vannglass med vann. Hvordan er det å holde? Årsaken til den store forskjellen er at arealet til vannoverflaten er mye mindre i vannglasset. Det er derfor enklere å balansere. For å hindre den negative effekten av fri væskeoverflate er det i dag vanlig å dele tanker inn i mindre seksjoner. For at skip bedre skal tåle vanninntrengning har man derfor krav om vanntette skott for å hindre at for eksempel et helt dekk i skipets lengde og bredde danner én stor overflate. Dette leste du om i starten av kapittelet. ** Tips:  ** ** // Når rulleperioden (krengeperioden) i sekunder overstiger båtens bredde i meter er det fare. Dette er ingen god ”metode” for å beregne stabiliteten, men det er en indikasjon på at noe er galt. // **